TILSYNSSENSORS ÅRSRAPPORT- FASTSTOFFMEKANIKK 2011

Fakultetet står fritt til å utdype, konkretisere og legge til malen. Tilsynssensor er ansvarlig for utarbeidelse av rapporten som adresseres til fakultetet. Fakultetet er ansvarlig for å angi nærmere spesifikasjon av den formelle behandlingen rapporten, og av hvem som skal ha kopi.
1.	Bakgrunnsinformasjon
1.1.	Emne(r), emnegruppe(r), studieprogram eller fag rapporten er gyldig for
Denne årsrapporten gjelder for de av studieprogrammene som tilbys av Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet som har emner og/eller emnegrupper innen fagområdet faststoffmekanikk. 
1.2.	Tilsynssensors funksjonsperiode
Tilsynssensors funksjonsperiode er tre år, og utløper våren 2013.
2.	Utforming av arbeidet 
2.1.  Hvilke deler av vurderingsarbeidet er det gjort avtale om at du som tilsynssensor skal delta i 
I tilsynssensorenes felles møte med fagmiljøet ved Matematisk institutt i april 2011, ble det ikke gitt klare retningslinjer for tilsynssensors vurderingsarbeid. Ettersom ordning med tilsynssensor for fagområder er (relativt) ny, vil det måtte forventes en ”innkjøringsperiode” der hver tilsynssensor i fellesskap med undervisningsleder for fagområdet og fagmiljøet for øvrig definerer tilsynssensors rolle i mer detalj.

I årets rapport innen fagområdet faststoffmekanikk er det lagt hovedvekt på å gjøre en vurdering av de ulike studieprogrammene som tilbys, der emner og/eller emnegrupper innen faststoffmekanikk inngår, som beskrevet i Seksjon 5.2. Neste års rapportering vil mest sannsynlig i større grad ta for seg vurdering av enkeltemner, eksamensformer og karaktersetting, deriblant enkeltstudenters og årskull av studenters prestasjoner. Vurderingen vil gjøres i tett ÀºÇò¼´Ê±±È·Ö_nba±È·ÖÖ±²¥-²Ê¿ÍÍøÖØµãÍÆ¼ö med fagmiljøet innen faststoffmekanikk, for på den måten å bidra i kvalitetssikringsarbeidet ved UiO på en best mulig måte. Derigjennom inngår fakultetets og avdelingens vurdering av tilsynssensors rolle i kvalitetssikringsarbeidet i forhold til øvrig kvalitetssikringsarbeid ved Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet. 

Tilsynssensor anser altså per dags dato sin primære oppgave å være en støttespiller for undervisningsleder innen mekanikk og faglærere i enkeltemner, med rett og plikt til å melde fra dersom studentkulls prestasjoner ikke er i tråd med forventet resultat og/eller dersom anbefalte emnesammensetninger og rekkefølge av gjennomføringen av enkeltemner ikke anses som hensiktsmessig.  Tilsynssensor vurderer videre sin rolle i kvalitetssikringsarbeidet å være å holde et overordnet oppsyn med studieprogrammer og enkeltemner innen faststoffmekanikk.      
    
2.2. Prinsipper for eventuell utvelgelse av studentenes enkeltprestasjoner i forbindelse med tilsyn med karaktersetting
Det er ikke gjort en vurdering av karaktersetting i årets rapport.

2.3. Møter med fagmiljøet. Antall, deltakere, hovedtemaer.
Det ble gjennomført et heldagsmøte 11/4-2011 for alle tilsynssensorer ved Matematisk institutt, der undervisningsledere og representanter fra administrasjonen deltok. I første del av møtet ble det diskutert tilsynssensors rolle i kvalitetssikringsarbeidet. I andre del av møtet ble det av undervisningsleder for mekanikk, Karsten Trulsen, gitt mer detaljert informasjon om studieprogrammer innen faststoffmekanikk, deriblant emneporteføljen og erfaringer knyttet til studentgrupper og deres valg av studieprogram.
       
2.4.  Andre kommentarer
Ingen andre kommentarer.
3.	Evaluering av vurderingen av studentprestasjoner og vurderingsordningen
3.1. Evaluering av utforming av eksamensoppgavene
Faglærernes egne tilbakemeldinger i forbindelse med semesterrapportering om eksamensgjennomføringen er gjennomgått. Tilsynssensor vil fortsette å holde seg orientert om snittkarakter og strykprosent i de emnene det gjennomføres eksamen, for på den måten å kunne bidra i vurderingen om læringsmålene, innholdet i og gjennomføringen av undervisningen og pensum er i tråd med hvordan eksamensoppgavene er utformet.     

Det er i årets rapport ikke gjennomført en egen evaluering av utforming av eksamensoppgavene for alle emner generelt eller for hvert enkelt emne. Dersom faglærer/undervisningsleder anser det som hensiktsmessig at tilsynssensor for faststoffmekanikk inkluderes i utformingen og vurderingen av eksamensoppgavene i gitte enkeltemner, vil det bli gjennomført.    
3.2.  Evaluering av vurderingsordningen, vurderingsprosessen, karaktersettingen og nivået
Faglærernes egne tilbakemeldinger i forbindelse med semesterrapportering om vurderingsordningen og karaktersettingen er gjennomgått. Tilsynssensor vil fortsette å holde seg orientert om snittkarakter og strykprosent i de emnene det gjennomføres eksamen, for på den måten å kunne bidra i evalueringsprosessen av vurderingsordningen og karaktersettingen for enkeltemnene. 

Det er ikke foretatt noen egen evaluering av vurderingsordningen, vurderingsprosessen, karaktersettingen eller nivået for studieprogrammene som helhet eller for enkeltemner. Dersom faglærer/ undervisningsleder anser det som hensiktsmessig at tilsynssensor for faststoffmekanikk inkluderes i evalueringen av vurderingsordningen i enkeltemner i faststoffmekanikk og/eller den generelle karaktersettingen i emnene, vil det bli gjennomført.       
4.	Redegjørelse for de drøftinger som er gjort med fagmiljø/fakultet underveis
4.1. Hvilke eventuelle råd har tilsynssensor gitt fagmiljøet underveis
Gitt at ordningen med tilsynssensor er igangsatt i april 2011, har ikke tilsynssensor fått gitt fagmiljøet råd/innspill/forslag ut over det som inngår i denne rapporten.  
4.2. Annet
Ingen tilleggskommentarer.

5.	Anbefalinger for fagmiljøets videre arbeid
Tilbakemelding til fagmiljøene om tilsynssensors evaluering og forslag/bidrag til forbedring av 
5.1.	Vurderingsordningen
Vurderingsordningen er ikke evaluert for inneværende rapporteringsperiode. 
5.2.	Standarden på studietilbudet (ev)
Som nevnt over, er det i denne årsrapporten valgt å legge hovedvekt på å evaluere den faglige sammensetningen av emner som tilbys, hvordan disse emnene fungerer innenfor rammene av emnegrupper, samt en helhetlig vurdering av studietilbudet innen faststoffmekanikk. Evalueringen er basert på egne erfaringer med gjennomføring av et femårig (hovedfags-) studium innen faststoffmekanikk (uteksaminert 2000), samt informasjon fra undervisningsleder Karsten Trulsen om emner og studieprogrammer som tilbys per i dag, og om dagens studenter og deres fagbakgrunn når de starter studiet ved UiO.

På bachelor-nivå er det ett studieprogram som er relevant for fagområdet faststoffmekanikk: Matematikk, informatikk og teknologi. Innenfor dette studieprogrammet er det spesielt studieretningen Mekanikk og teknologi som er relevant. ÀºÇò¼´Ê±±È·Ö_nba±È·ÖÖ±²¥-²Ê¿ÍÍøÖØµãÍÆ¼öetningen er (i hovedsak) satt sammen av mekanikkemner, matematikkemner og informatikkemner som alle er vesentlige for studiet. I tillegg gis det tid/mulighet for valg av grunnleggende emner innen statistikk og kjemi. De mekanikkemnene som tilbys, og som inngår i studieretningen, gir en god basis og et godt faglig fundament innen mekanikk generelt. Jeg anser det som hensiktsmessig og meget relevant å inkludere grunnleggende emner innen både konstruksjonsmekanikk, kontinuummekanikk og fluidmekanikk i programmet. ÀºÇò¼´Ê±±È·Ö_nba±È·ÖÖ±²¥-²Ê¿ÍÍøÖØµãÍÆ¼öetningen har en god sammensetning av emner og et godt faglig grunnlag for et eventuelt master-studium innen faststoffmekanikk og/eller anvendt matematikk, men er også et godt grunnlag for en etterfølgende yrkeskarriere. 

		I tillegg kan studieretning Fysikk innenfor studieprogrammet Fysikk, astronomi og meteorologi være 		relevant. Erfaringsmessig begynner studenter med interesse for mekanikk på et studieprogram innen 		fysikk. For studenter som ønsker å orientere seg mer mot mekanikk, kan et bytte av studieprogram 		være hensiktsmessig, med da større andel mekanikkemner, som beskrevet for studieprogrammet 			over. 	
     	
På master-nivå er det spesielt studieretning Faststoffmekanikk innenfor studieprogrammet Anvendt matematikk og mekanikk som er relevant. Det tilbys en rekke avanserte emner innen faststoff-/ konstruksjonsmekanikk som alle er relevante, og som er faglig dekkende for de behov og den kompetansen som trengs i yrkeslivet. Spesielle studieplaner er etablert for studenter med ingeniørhøgskolebakgrunn. De siste årene er de fleste studentene som begynner på mastergradsstudiet innen Faststoffmekanikk, rekruttert fra ingeniørhøgskolene. Undervisning og studieplaner er tilpasset denne studentgruppen på en god måte.

I tillegg til studieprogrammene nevnt over, bør det vurderes å se på mulighetene for å opprette en studieretning rettet mot faststoff-/konstruksjonsmekanikk i ÀºÇò¼´Ê±±È·Ö_nba±È·ÖÖ±²¥-²Ê¿ÍÍøÖØµãÍÆ¼ö med eller innenfor studieprogrammet Materialer, energi og nanoteknologi. Karakterisering og utvikling av nye nanomodifiserte materialer – i denne sammenhengen nanokomposittmaterialer benyttet som konstruksjonsmateriale – blir mer og mer relevant for applikasjoner og bruksområder der det er behov for materialer med egenskaper og yteevne som overgår dagens mer ”tradisjonelle” materialer. Nanokompositter er et forskningsfelt som krever tverrfaglig kompetanse innen kjemi, fysikk, mekanikk, matematikk og informatikk.  Det er blant annet behov for kunnskap både om prosessering og karakterisering av materialene og om matematisk modellering og numeriske beregninger. En sammensetning av relevante kjemiemner og kontinuum- og konstruksjonsmekanikkemner, og i tillegg nødvendige matematikkemner og informatikkemner, ville dannet en god faglig basis. De mekanikkemnene som tilbys på bachelor-nivå, er relevante og bør kunne dekke det faglige behovet. På master-nivå vil spesielt emnet MEK4540 – Komposittmaterialer og -konstruksjoner være relevant, med et eventuelt tillegg i form av et spesialpensum (MEKSP100) eller en prosjektoppgave i faststoffmekanikk (MEK4590).       

Oslo, 31/5-2011

Tom Thorvaldsen
(Tilsynssensor – faststoffmekanikk)